СУЧАСНА ВІЙСЬКОВА ЛЕКСИКА У НАВЧАННІ АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ: МОВНІ ТА СОЦІАЛЬНІ АСПЕКТИ ОПАНУВАННЯ - Styrkina, Yu. (Естетика і етика педагогічної дії, 2022)
Стаття присвячена мовним та соціальним аспектам засвоєння англомовної військової термінології та актуальності оволодіння нею в сучасних життєвих реаліях. У вступі до статті підкреслено, що ХХ та ХХІ століття відзначилися локальними війнами, терористичними актами, боротьбою з міжнародними злочинністю та подіями, котрі широко висвітлювалися англомовною пресою, у якій з’явилося багато лексичних інновацій, що й викликало потребу відобразити відповідні поняття. Проаналізовано праці вітчизняних і зарубіжних науковців, які досліджували порушені проблеми, зокрема становлення, семантики, деривації та тенденції розвитку термінологічних одиниць військової лексики (В. Виноградов, Г. Винокур, Б. Головін, В. Даниленко, Ф. Дорнер, Е. Жильбер, Т. Кияк, А. Крижанівська, К. Кусько, В. Лейчик, Й. Сміт, А. Ширмер та ін.). Авторка зазначає, що запит на представлення сучасної військової тематики в навчанні англійської мови набув особливої гостроти з початком російсько-української війни, оскільки постала необхідність розповідати правдиві факти про події на фронті за кордоном і в соціальних мережах. На її думку, вивчення професійної військової англомовної лексики треба вводити на кафедрах військової підготовки. Пропонується опрацювання військового словника на заняттях з іноземної мови, регулярне знайомство з новинами з автентичних англомовних джерел та підготовка стислих політичних зведень щоденно. Окреслено кілька розділів військової лексики: іменники, дієслова, фразеологізми, елементи сленгу, котрі пропонуються студентам для засвоєння. Перераховано сайти, на яких можна ознайомитись із сучасними англомовними новинами, подано інтернет-посилання та зазначено їх плюси й мінуси. Авторка оформлює добірку не менш сучасних засобів масової інформації (соціальні мережі твіттер, телеграм, інстаграм) та англомовні канали новин у них. Інноваційна військова лексика знайшла своє відображення не тільки у спеціальних ЗМІ, але й у тих, що розраховані на широке коло читачів, тому саме з них студенти можуть виокремити шар сучасної військової лексики, професійні терміни тощо. Чимало уваги, на думку авторки, має приділяється на кожному занятті проведенню 15-хвилинних політичних новин, які можуть допомогти студентам активізувати пасивну лексику в усному мовленні, ввести нову лексику в активний мовленнєвий запас, покращити вимову, відігравати роль своєрідної щоденної мовної зарядки, а також бути в курсі подій, читати новини на закордонних сайтах, розповідати про них у ЗМІ та соціальних мережах, вести діалоги з носіями англійської мови на сучасну тематику. Оскільки основні військові поняття і терміни будуть повторюватись постійно, студент має змогу добре засвоїти її та вправно використовувати в усному та письмовому мовленні. Завдання викладача полягає в тім, щоби слідкувати за правильною вимовою. Зазначено, що через велику кількість переселених до країн Європи у зв’язку з війною осіб виникає необхідність вести діалоги на військову тематику, загалом активно спілкуватися іноземною, тому наголошено на необхідності засвоєння та активізації шару військової лексики в сучасних випускників вишів. На жаль, зауважує науковка, сьогодення вимагає від сучасників, у тому числі студентів, вільного володіння цією лексикою для того, щоб мати можливість адекватно спілкуватися в соціальних мережах, зокрема закордонних, розуміти і правильно репродукувати інформацію щодо подій на фронті російсько-української війни. Для досягнення цієї мети запропоновано роботу зі словником військових термінів, знайомство з англомовними статтями на сайтах новин, а також щоденні політичні новини на заняттях з іноземної мови.